home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Aminet 52
/
Aminet 52 (2002)(GTI - Schatztruhe)[!][Dec 2002].iso
/
Aminet
/
docs
/
mags
/
saku17.lha
/
Teksti
/
Posti.txt
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1996-03-01
|
13KB
|
239 lines
5
1*
{A Posti
{A -----
{8MITÄ HYÖTYÄ JÄSENMAKSUSTA?
{2Hyvä ja rakas toimitus!
Voisitteko selvittää meille, mitä konkreettista hyötyä ja etua matti
meikäläiselle on siitä, että maksamme 100 mk jäsenmaksua. Kertokaa selvästi,
että minäkin ymmärtäisin!
Terveisin, Poro Keuruulta
{2Toimitus:
Maksamalla jäsenmaksun tuette Suomen Amiga-käyttäjät ry:n toimintaa. Yhdistys
järjestää jäsentensä aktiivisuudesta riippuen kokouksia ja muita tapahtumia,
jotka vaativat rahaa. Ilman jäsentuloja emme olisi koskaan voineet järjestää
viimevuotisia kokouksia niinkin hyvässä paikassa kuin tiedekeskus Heurekassa.
Valitettavasti vain pienellä osalla on ollut mahdollisuus osallistua näihin
tapahtumiin, mutta jotta voisimme jatkossa järjestää jotain parempaa,
tarvitsemme tuloja ja aktiivisia jäseniä järjestelemään tempauksia. Yhdistys on
olemassa jäseniään varten, rahat eivät mene kenellekään yksityishenkilölle,
joten yhdistyksen etu on jäsenten etu. Aiemmista kokouksista löydät yhteenvedot
Sakuista #12 ja #15.
Jäsenmaksu vuodelle 1996 on vain 60 markkaa, mutta siihen ei sisälly Sakun
postitus. Broadline Oy, puh. (90) 874 7900, on luvannut hyvittää tämän 60
markkaa mistä tahansa vähintään 500 markan ostoksesta. Etu on kertaluontoinen.
Jos siis olet aikeissa ostaa jonkin Amiga-tuotteen Broadlinelta, niin
jäsenmaksusi hyvitetään sinulle hinnassa. Tämä on konkreettinen etu.
Jäsenenä voit myös tilata Sakun kotiisi maksamalla toiset 60 markkaa (yhteensä
120 mk). Saat Sakut postitse kotiisi heti niiden ilmestyttyä vuoden 1996 ajan.
Tilausmahdollisuus on tarjolla vain jäsenille. Lisäksi jäsenetuihin kuuluu
äänioikeus yhdistyksen kokouksissa.
Janne Siren
{3--------------------------------------------------------------------------------
{8A2000 ja GOLEM SCSI
Arvoisa Sakun toimitus, toivoisin, että vastaisitte minun kiperään kysymykseeni.
Koneeni on A2000A, KS 2.04, 1,5 Mt.
Hankin vähän aikaa sitten koneeseeni Golemin SCSI (Kupke GmbH, mikä lie...)
-ohjaimen ja kaverilta Connerin CFA340S-kiintolevyn. Kiintolevyni toimii
moiteettomasti kaverini A3000:ssa, mutta asennettuani sen Golemiin se leikkii
kuollutta, vaikka minulla on Megabytestä hommattu Golemin ohjelmisto ja
SCSI3.device. Golemin kiintolevyn alustus/osiointiohjelmasta ei ole hyötyä: se
ei tunnista kiintolevystä muuta kuin että sen BLOCK SIZE on 512 ja osoite on 0.
WB:n oma HDToolBox väittää, että levytyyppi on UNKNOWN. Kun yritän tiedustella
levyltä tietoja, HDTB väittää: "Drive does not support the SCSI inquiry command"
(samaa se väittää muittenkin levyjen kanssa). Syötin tiedot käsin, painoin "Low
Level Formatin" ja HDTB heitti: "Driver returned I/O error code -3". Onko vikaa
kaapelissa, ohjaimessa vai ajurissa (scsi3.device 1989)? Ohjaimen ROM-piirit
olen kokeillut vaihtaa vastaaviin. Ei tulosta. Kokeilin ohjaimeni A3000:ssa. Ei
tulosta. Ihan masentavaa! Auttakaa...
{2Toimitus:
Kertomasi perusteella uskoisin vian olevan itse ohjainkortissa taikka sen
ajureissa. Itselläni on aikoinaan ollut A2000:ssa samanlainen Golemin ohjain, ja
sen verran jäi mieleen, ettei se niitä parhaita ollut. Lähinnä Golem toimii
hyvin vanhempien Quantumin kiintolevyjen kanssa, jotka ovat SCSI-1-tyyppisiä.
Myös minulla oli Golemin kanssa samantyyppisiä ongelmia, esimerkiksi eräs
Seagaten levy ei suostunut toimimaan Golemin perässä lainkaan (sama ongelma; ei
tunnista levyä lainkaan). Ongelmat voinevat johtua varsin pitkälle siitä, että
tuo Golem on ohjaimena varsin erikoinen. Siinä ei ole esimerkiksi SCSI-piiriä
lainkaan, vaan SCSI on tehty TTL-logiikalla.
Vanhojen ohjaimien kanssa voi tulla muitakin ongelmia. Olen törmännyt
esimerkiksi kaverillani sellaiseen ongelmaan, etteivät A500:n SCSI-ohjaimet
hyväksyneet lainkaan nykyaikaisia SCSI-2-kiintolevyjä. Sama ongelma ilmenee myös
CD-ROM-asemien kanssa, nekään eivät toimi läheskään kaikissa SCSI-ohjaimissa.
Niinpä neuvoisin sinua hankkimaan paremman ohjaimen, A2000:n SCSI-kortteja on
kuitenkin melko edullisesti saatavilla käytettynä. Laittamalla ilmoituksia
erilaisille myyntipalstoille voit etsiä esimerkiksi Commodoren A2090-ohjainta,
joka on aika lailla varmatoiminen niin kiintolevyjen kuin CD-asemienkin kanssa.
A2090 on lisäksi DMA-pohjainen ohjain, mistä on se hyöty, ettei SCSI-väylän
käyttö kuormita prosessoria aivan tukkoon kuten esimerkiksi Golemissa. Myös
muita hyviä ohjaimia on olemassa. Kannattaa ottaa hankinnassa pohjaksi, että
ohjain täyttää vähintään SCSI-2-vaatimukset.
Esa Heikkinen
{3--------------------------------------------------------------------------------
{8FUTUROLOGISISTA SKENAARIOISTA
Haluan korjata joitain väärinkäsityksiä, joita mielestäni Petri Keckman (Posti,
Saku #16) oli saanut tulkitessaan artikkeliani Futurologisia skenaarioita (Saku
#15). Oma artikkelini oli pohdintaa Heimo Laukkasen teknologiamyönteisen
artikkelin tiimoilta. Pyrin kirjoittamaan lyhyesti, sillä keskustelu on jo
useimmille lukijoille turhan vieras.
Ensimmäiseksi haluan kiittää Petri Keckmannia palautteesta. Arvostan
rehellisesti hänen mielenkiintoisia näkökantojaan ja olen yllättynyt siitä, että
joku vaivautui kirjoittamaan palautetta Sakuun, kuten artikkelini lopussa
pyysin.
Ja sitten itse korjauksiin. Petri Keckman väittää minun itseni sortuneen siihen,
mistä muita ihmisiä syytän eli sanahelinään, kritiikittömyyteen ja teknologian
vaikutusten ylikorostamiseen. Mielestäni en ole sortunut sanahelinään, sillä
kuten artikkelini alussa lupasin, oli melkein kaikkiin näkökulmiin sisällytetty
lähdeviittaukset. Tekstini oli siinä mielessä lähes tieteellisen tarkastelun
kestävää. Selostin mm. professori Matti Sarmelan ajatuksia, joita hän sentään
tutkii työkseen ja joita hän on varmasti ajatellut kadunmiestä syvemmältä.
Kritiikkiä löytyy siis käyttämiltäni lähteiltä, kuten myös minulta itseltäni.
Vietin kirjastossa lukemattomia tunteja etsimässä luotettavaa tietoa aiheesta.
Teknologian vaikutuksia voi harvoin ylikorostaa - sehän on mullistanut ja
mullistaa edelleen elämämme. Artikkelini tarkoitus oli tuoda esille teknologian
mahdollisia negatiivisia vaikutuksia. Mutta kuten artikkelini lopussa totesin,
ne olivat vain ja ainoastaan provosoivaksi tarkoitettuja kauhuskenaarioita. Eli
olen Petri Keckmanin kanssa samaa mieltä asiasta, etteivät tietokoneet ole joko
paratiisin- tai helvetinenkeleitä. On kuitenkin tärkeää, että kaikki mahdolliset
vaihtoehdot tulevat esiin - totuus on lopulta jossain niiden välimaastossa.
Jollei asioista keskustella, niin lopputulos voi olla huono. Onneksemme
demokratia parhaimmillaan löytää kultaisen keskitien.
Hyvää kevättä Keckmanille, Laukkaselle ja Sakun lukijoille toivoo
Timo Kämäräinen, JKL
{3--------------------------------------------------------------------------------
Kommentoin omalta osaltani viimeisimmissä numeroissa julkaistuja lukijoiden
kirjoituksia. Ensinnäkin, marraskuun numerossa Petri Keckman ideoi
tulostuspalvelua, mutta silloinen päätoimittaja ei (tietenkään) tehnyt muuta
kuin vastasi, että hyvä idea. Pitäisi joskus tehdäkin jotakin näiden ideoiden
pohjalta. Katsotaan, josko päädyn tulostinhankinnassani väritulostimen
hankkimiseen ja perustan sellaisen tulostuspalvelun. Tässähän se hoituisi
samalla tiedostopalvelun kanssa, ja boksikin on olemassa kuin myös
Internet-yhteys.
Edellisen Sakun Posti-palstalla kysyttiin ZoomWindowsista. Se kuulostaa
ajettavalta ohjelmalta, joten sen sijoituksella ei ole väliä, vaan se tulee
suorittaa. Kannattaa käyttää Run-komentoa siltä varalta, että ohjelmassa ei ole
nk. auto-detachia, eli se pitää prosessin itsellään. Muistan itse käyttäneeni
joskus aikoinaan jotakin ohjelmaa, joka sai WB-ikkunat avautumaan ja
sulkeutumaan sellaisella Zoom-efektillä. Ehkä kyseessä on juuri tämä ohjelma.
Petri Keckmanin juttuun palatakseni yhdistyksen tukeminen on hyvä idea. Totta
kai. Itse en ole jäsenmaksua tälle vuodelle maksanut, ja viime vuonnakin tein
sen vahingossa. Eräs henkilö laittoi avustuksestani osan jäsenmaksuksi, vaikken
sitä niin tarkoittanut. Tuen kuitenkin yhdistystä suoraan muutoin. Jäsenmaksujen
maksaminenkin on nimenomaisesti tukea yhdistykselle eikä lehdelle. Me
toimittajat emme edelleenkään saa työstämme minkäänlaista korvausta. Jäsenmaksun
maksaminen lehden takia ei ole perusteltua, koska yhdistykselle ei lehden
toimittamisesta koidu kuluja.
Lyhyt kommentti tähän väliin siihen "Zu handen" -selaukseen. Minä olen erittäin
kyllästynyt lehtiin, joiden sivut ovat liimautuneet kiinni toisiinsa niin, että
niiden irrottamiseksi joutuu todella tekemään töitä! Toinen lyhyt kommentti
kirjoittajien nimien laittamisesta hyperteksti-Sakun hakemistoon. Minä ehdotin
sitä Janne Sirenille jo vuosi sitten, mutta hänen mielestään se ei näyttäisi
hyvältä. Olen eri mieltä, ja ehkä uusi päätoimittaja muuttaa käytännön.
Mitä tulee artikkelien "alkukappaleeseen", minä olen aina kirjoittanut juttujeni
alkuun pienen esittelyn, josta selviää, mitä artikkeli sisältää. Viestiverkoissa
keskusteluun osallistuminen ei minun mielestäni edellytä minkäänlaista
tietämystä tietokoneiden toiminnasta. Keskustelua voidaan aivan hyvin käydä ihan
muista asioista kuin tietokoneista, vaikka se onkin ylivoimaisesti yleisin aihe
nykyään.
Boksin käyttäjäystävällisyydellä ei ole paljoakaan tekemistä sen kanssa, onko se
suosittu vai ei. Enemmän vaikuttavat sellaiset asiat kuin boksin sijainti ja se,
paljonko siellä on käyttäjiä. Uusia käyttäjiä tulee, kun on paljon käyttäjiä.
Miten ne ensimmäiset käyttäjät sitten saa, on vielä minulle epäselvää. Boksien
käyttöohjeiden julkaiseminen Sakussa ei ole minusta hyvä idea. Jonkinlainen
yleisluonteinen ohjejuttu voisi olla hyvä, mutta yksityiskohtaisia ja
boksikohtaisia ohjeita ei voida julkaista. Esimerkiksi minun boksini käyttöohje
on yli 60 kilotavua pitkä, ja siinä käsitellään kaikkea elokuvatietokannan
käyttämisestä ohjelmakoodin kääntämiseen, jotka eivät varmasti monia kiinnosta.
"Kriittisellä fanilla" tuntuu olevan paljon epätietoisuutta asioista. Hän ei
tunnu tietävän, mitä ovat loaderi ja käyttöjärjestelmä. Sakussa ei ole omaa
käyttöjärjestelmää. HTML-projektin etenemisestä en tiedä, mutta tuskin siitä
mitään tulee ainakaan moneen vuoteen. Tuli Janne Sirenin vastauksissa muuten
taas ilmi uusi nappula, Del, josta saa palettieditorin. Aiemminhan valitin sitä,
ettei Jump-toiminnosta ole kerrottu, johon Janne vastasi, että onhan siitä
kerrottu helpissä, mutta kun SIITÄ ei ole kerrottu missään. Ainakin minulle se
oli ihan uusi asia, mutta eihän se välttämättä mitään tarkoita...
Janne Sirenin vastaus Resident-komennon käyttöön oli periaatteessa virheellinen.
Ensinnäkin, ei ole asianmukaista muutella komentojen P-lippuja, koska ne
kuvaavat ohjelman todellista olemusta, ja jos lippu muutetaan, se ei enää
tietenkään pidä paikkaansa. Oikea tapa on käyttää Resident-komennon
PURE-optiota. Se on kuitenkin vaarallista, koska ohjelma, jonka P-lippu ei ole
asetettu, ei välttämättä toimi ladattuna residentiksi. En ainakaan suosittele
kahden kopion yhtäaikaista ajamista, koska se mitä todennäköisimmin kaataa
koneen.
Sakussa olisi kyllä paljon tekemistä. Tällä hetkellä näyttää siltä, ettei se ole
kovinkaan hyvä kokonaisuus, vaan jää pienemmäksi kuin osiensa summa. Esimerkkinä
mainitsen viime numerossa julkaistun artikkelin Applied Cryptography -kirjasta,
jossa asiaa käsiteltiin ihan uutena. Ainakin maininta olisi ollut paikallaan,
että asiaa on jo käsitelty, mutta kirjoittaja ei todennäköisesti sitä
tiennytkään. Viime vuonna julkaistussa levynpakkausjutussa kuitenkin kirjoitin
myös salauksesta XFH-järjestelmään tehtyjen salauskirjastojen yhteydessä ja
selvitin kryptografian alkeita ja mm. ECB-koodausta.
Valitettavasti tämä on pitkälle tätä, ettei oikea käsi tiedä, mitä joku muu
tekee. Päätoimittajakaan ei ole paljon asialle mitään tehnyt, vaikka hänen
tehtävänsä olisi tietää, mitä lehdessä on julkaistu ja sulauttaa se yhdeksi
kokonaisuudeksi. Kaiken lisäksi hän lopetti hommansa ja siirtyi PC-lehti
MikroBitin palvelukseen rahan perässä, mutta kukapa periaatteidensa antaisi
rahan tiellä seistä. Vaikka toisaalta Janne Sirenin periaatteet ovatkin jo
tainneet muuttua. PC:hän hänellä nykyään onkin. Itse asiassa tämä saattaakin
olla hyvä asia, koska nyt meillä on uusi päätoimittaja ja asiat toivottavasti
alkavat rullata vähän paremmin.
Sami Klemola
Anjalankoski
{3--------------------------------------------------------------------------------
Saku pyrkii asiantuntijoiden avulla selvittämään ongelmasi ja vastaamaan palaut-
teeseesi Posti-palstan kautta. Voit lähetellä mielipiteitä ja kysymyksiäsi seu-
raavaan osoitteeseen postitse. Koordinaattorit voivat myös välittää saamaansa
palautetta lehteen.
Saku
c/o Esa Heikkinen
Vilhulantie 6 C 24
76850 Naarajärvi
BBS: 958 - 422 757 (klo 21-06)
NMT: 9400 - 677 055
Internet: oh4kju@sci.fi